Priloga:

Informacija o problematiki carinskih oprostitev za invalide in invalidske organizacije v luči usklajevanja z evropsko zakonodajo s tega področja

Informacija o problematiki carinskih oprostitev za invalide in invalidske organizacije v luči usklajevanja z evropsko zakonodajo s tega področja

Vsebina: 

1. 	Uvod

2. 	Evropska ureditev področja carinskih oprostitev za invalide in invalidske 	organizacije

3. 	Slovenska zakonodaja s področja carinskih oprostitev za invalide in invalidske organizacije

4. 	Ekonomski okviri posledic usklajevanja slovenske zakonodaje z evropsko na področju carinskih oprostitev za invalide in invalidske organizacije

5. 	Možni načini reševanja problema

6. 	Predlog sklepov

1. 	Uvod

Področje carinskih oprostitev ostaja v tem trenutku eno od podpodročij carinskega sistema, ki bo predmet podrobnejšega usklajevanja z evropsko zakonodajo šele ob drugi reviziji carinske zakonodaje, ki je predvidena za leto 2001/2002. Splošno gledano je obseg carinskih oprostitev v Sloveniji v nekaterih segmentih širši kot v Evropski uniji, zato bo ob naslednji reviziji carinskih predpisov treba poskrbeti za oženje pravic do carinske oprostitve. Eno takšnih področij, kjer je obseg pravic do carinske oprostitve v Sloveniji širši kot v Evropski uniji je tudi področje carinskih oprostitev za invalide in invalidske organizacije. 

Ob pripravi pogajalskih izhodišč za 25. delovno področje ‑ Carinska unija ‑ se je tako pojavilo vprašanje, ali naj Slovenija zahteva prehodno obdobje za uveljavitev evropske zakonodaje na področju carinskih oprostitev za invalide in invalidske organizacije ali ne. Zbrani podatki o uvozu za njihove potrebe v letih 1996 do 1998 kažejo na to, da gre v prvi vrsti za socialno oziroma politično vprašanje in ne za ekonomski problem.

Namen te informacije je, da predstavi vsebinske razlike med slovenskim in evropskim pravnim redom na tem področju, predstavi ekonomske vidike opisanega problema in predlaga sklepe, v skladu s katerimi bi preprečili nastanek problemov ob spremembi carinske zakonodaje.  

2. 	Evropska ureditev področja carinskih oprostitev za invalide in invalidske 	organizacije

Evropska unija ureja področje carinskih oprostitev v posebni uredbi iz leta 1983, ki je neposredno uporabljiva v vseh državah članicah. Dopolnjuje jo nekaj izvedbenih uredb, ki pa se ne nanašajo na obravnavano področje. Že več let je v pripravi nova uredba o carinskih oprostitvah, vendar zaradi blokade držav članic pri nekaterih novih rešitvah ni mogoče predvideti, kdaj oziroma, če sploh bo uveljavljena. 

Carinske oprostitve so ločeno urejene za slepe in slabovidne osebe ter za drugače (mentalno ali fizično) prizadete osebe.

A. Oprostitve za slepe in slabovidne 

Prosti plačila carine so vsi izdelki našteti v aneksu 3, ne glede na to, kdo je uvoznik. Tu gre predvsem za izdelke, ki so namenjeni za izobraževanje slepih oziroma za njihov napredek na znanstvenem ali kulturnem področju (tiskovina in fotografski material).

Strožji režim velja za izdelke naštete v aneksu 4 Uredbe. Tudi tu gre za izdelke, ki so namenjeni za izobraževanje slepih oziroma za njihov napredek na znanstvenem ali kulturnem  področju, vendar morajo biti izpolnjeni dodatni pogoji. Oproščeni carine so samo tisti izdelki, ki jih uvažajo slepi za svoje potrebe ali organizacije, ki se ukvarjajo z izobraževanjem slepih oziroma kako drugače skrbijo za njih. Organizacije potrebujejo potrdilo pristojnega organa države članice EU. V to skupino sodijo računalniki, audio naprave in podobno.

B. Oprostitve za drugače prizadete osebe

Oprostitve se nanašajo le na izdelke, ki so zasnovani specialno za izobraževanje invalidnih oseb oziroma za njihovo zaposlovanje in socialni razvoj. Oprostitev velja le v primerih, ko jih uvažajo invalidne osebe za svoje potrebe oziroma jih uvažajo organizacije, ki se ukvarjajo z izobraževanjem invalidnih ali kako drugače skrbijo za njih (kar mora potrditi pristojni organ države‑članice EU). 

Oprostitve iz prejšnjega odstavka veljajo samo v primerih, ko se ekvivalentni izdelki ne proizvajajo v ES. Izjeme od tega pravila so močne le po posebnem postopku pri Evropski Komisiji in Komiteju za carinski kodeks (CCC). Vseeno pa 74.člen omogoča oprostitev carine tudi pri uvozu ekvivalentnih izdelkov, kadar gre za darila invalidom in invalidskim organizacijam brez komercialnega namena.

C. Ostale relevantne določbe v zvezi z oprostitvami za invalide in invalidske organizacije

Pri vseh oprostitvah, ki jih obravnavamo v točkah A in B, je potrebno upoštevati tudi splošne določbe (75‑78. člen uredbe), ki urejajo problematiko carinskih oprostitev v korist invalidnih oseb. Tu gre za dolžnosti držav‑članic ES glede ureditve pridobitve statusa invalida. Podrobno je urejeno tudi vprašanje prenosa predmetov, ki so bili oproščeni carine, na druge osebe ter notifikacijska dolžnost invalidov in invalidskih organizacij pri takih poslih (npr.pri  oddaji v najem, prodaji ipd.) oziroma morebitna dolžnost plačila uvoznih dajatev.
Potrebno je še poudariti, da lahko invalidske organizacije uveljavljajo carinske oprostitve tudi na podlagi določb, ki veljajo za dobrodelne in človekoljubne organizacije (65.‑69. člen uredbe). Posplošeno rečeno, velja oprostitev predvsem za izdelke, ki jih organizacije uvozijo (ali prejmejo brezplačno) z namenom, da jih brezplačno razdelijo osebam, ki so potrebne pomoči. Dodatne omejitve teh oprostitev so podrobno urejene.

3. 	Slovenska zakonodaja s področja carinskih oprostitev za invalide in invalidske organizacije
			
V Sloveniji ureja carinske oprostitve za potrebe invalidov in invalidskih organizacij carinski zakon in uredba o uveljavljanju pravice do carinske oprostitve. V skladu s temi predpisi lahko: 
 	invalidna oseba uveljavlja carinsko oprostitev za specifično opremo oziroma tehnični pripomoček, ki ji je neposredno potreben za življenje in delo ter nadomestne dele za to opremo (8. točka 161. člena carinskega zakona); oprema in pripomočki, za katere je mogoče uveljavljati carinsko oprostitev je navedena v posebni prilogi, ločeno za posamezne skupine invalidov; kot oprema oziroma pripomoček se lahko za posebne kategorije invalidov štejejo tudi osebna motorna vozila;
 	invalid I. ali II. kategorije uveljavlja carinsko oprostitev za opremo za opravljanje poklicne dejavnosti, za katero se je usposobil, vendar le, če se oprema ne proizvaja v Sloveniji (6. točka 162. člena carinskega zakona)
 	invalidske organizacije uveljavljajo carinsko oprostitev za specifično opremo oziroma tehnične pripomočke ter njihove nadomestne dele, ne glede na to, ali jih potrebujejo za lastne potrebe ali za zadovoljevanje potreb svojih članov (10. točka 162. člena carinskega zakona). Blago, ki je lahko predmet te oprostitve je opredeljeno v uredbi v posebni prilogi; za posebne kategorije invalidov je mogoče brez plačila carine uvoziti tudi motorna vozila. Invalidske organizacije, ki lahko uveljavljajo to carinsko oprostitev so v uredbi taksativno naštete.

Kopija relevantnih določb uredbe o uveljavljanju pravice do carinske oprostitve in ustreznih prilog je v prilogi 2 te informacije.

4. 	Ekonomski okviri posledic usklajevanja slovenske zakonodaje z evropsko na področju carinskih oprostitev za invalide in invalidske organizacije

Pri oceni ekonomskih posledic oženja pravic do carinske oprostitve je treba upoštevati štiri elemente:

a.	regionalna usmerjenost uvoza: podatki iz priloge 3 kažejo, da je večina blaga, tako za potrebe invalidskih organizacij kot tudi za potrebe invalidov bila uvožena iz Evropske unije. S polnopravnim članstvom Slovenije v EU bo torej problem carinskih oprostitev veljal le še za tisti del blaga za potrebe invalidov, ki se uvaža iz tretjih držav.

b.	učinkovanje že sklenjenih sporazumov o prosti trgovini in tistih, h katerim bo Slovenija pristopila zaradi vstopa v EU: s potekom prehodnih obdobij po že sklenjenih sporazumih o prosti trgovini bodo ukinjene carinske dajatve na blago, ki je po poreklu iz držav pogodbenic. Ta ukinitev carinskih dajatev se nanaša tudi na blago za potrebe invalidov, zato uveljavljanje posebne carinske oprostitve v primeru uvoza blaga iz teh držav ne bo več potrebno. Problem carinskih oprostitev bo tudi v tem primeru veljal le še za tisti del blaga, ki se uvaža iz držav, s katerimi Slovenija nima oziroma še nima sporazuma o prosti trgovini ter za tisti del blaga, ki zaradi proizvodnih značilnosti ne more pridobiti porekla ene od držav, s katerimi ima Slovenija sklenjene takšne sporazume.

c. 	vrste blaga, za katerega se ob uvozu zahteva carinska oprostitev: podatki za leto 1996, 1997 in 1998 kažejo, da so invalidi v pretežni meri uveljavljali carinske oprostitve pri uvozu osebnih avtomobilov, manj pa pri uvozu drugih vrst blaga. Podatki prav tako kažejo, da invalidi v letih 1996 do 1998 sploh niso izkoristili možnosti carinske oprostitve za opremo za opravljanje dejavnosti. 
	
d. 	Vrednost uvoženega blaga iz EU v letu 1997, za katerega je bila uveljavljena carinska oprostitev za invalide je bila 1 811 mio SIT (10 mio ECU) (kar predstavlja 80% celotnega blaga, za katerega je bila uveljavljena carinska oprostitev za invalide), iz ostalih držav pa 447 mio SIT (2,5 mio ) (20%). Vrednost uvoženega blaga, za katerega je bila uveljavljena carinska oprostitev za invalidske organizacije in invalidska podjetja iz EU leta 1997 pa je bila 42 mio SIT (232.000 ECU) (78%), iz ostalih držav pa 12 mio SIT (66.500 ECU) (22%). Iz navedenega izhaja, da bo večina pozitivnih učinkov za invalide raliziranih že z dnem polnopravnega članstva v EU, saj bodo takrat opuščene vse carinske dajatve na blago iz držav članic EU, ki predstavlja pretežni del v strukturi uvoza. 

5.	Možni načini reševanja problema

Vsi opisani vidiki kažejo na to, da oženje pravic invalidov do carinske oprostitve ob vstopu Slovenije v EU ne bo imelo težkih ekonomskih posledic za položaj invalidov in invalidskih organizacij, lahko pa se sam problem oženja pravic pokaže kot zelo resen političen problem. 

K reševanju problema je mogoče pristopiti na dva načina:

	1. 	zahtevati prehodno obdobje v pogajanjih z EU na področju carinskih oprostitev za invalide in invalidske organizacije in v tem prehodnem obdobju poskusiti vplivati na zvišanje nivoja pravic do carinske oprostitve za invalide in invalidske organizacije v okviru pristojnih institucij EU. Možnosti, da bi Slovenija lahko pomembneje vplivala na oblikovanje uredbe o carinskih oprostitvah so sorazmerno majhne, zato ta pristop ne pomeni dokončne rešitve problema ampak samo njegovo odložitev. Pomembno je tudi to, da se v pogajanjih ne moremo sklicevati na ekonomsko ovrednotenje problema ampak ga lahko predstavimo izključno kot politično in socialno vprašanje;

2.	v okviru pogajanj z EU sprejeti obveznost, da z dnem vstopa v EU uveljavimo evropski pravni red in brez izjeme spoštujemo evropsko uredbo o carinskih oprostitvah, do polnopravnega članstva pa v skladu s svojimi nacionalnimi pristojnostmi pripravimo nov sistem nudenja pomoči invalidom in njihovim organizacijam. Program bi moral biti pripravljen pred začetkom postopka druge vsebinske revizije carinskih predpisov, ki bo morala vsebovati tudi revizijo carinskih oprostitev. Pri pripravi programa bi lahko kot vzorec uporabili program direktnih pomoči družinam z več otroki, ki je bil pripravljen v zvezi z uvedbo davka na dodano vrednost.

6. 	Predlog sklepov

1.	Vlada Republike Slovenije je na svoji seji dne, 26. 11 1998, obravnavala Informacijo o  problematiki carinskih oprostitev za invalide in invalidske organizacije v luči usklajevanja z evropsko zakonodajo s tega področja in jo sprejela. 

2.	Vlada Republike Slovenije ugotavlja, da bo zaradi nadaljnjega usklajevanja slovenske carinske zakonodaje z evropsko na področju carinskih oprostitev, potrebno pripravit predlog sprememb carinske zakonodaje, pri čemer je kot eno najbolj občutljivih področij, potrebno upoštevati področje oprostitev za invalide in invalidske organizacije.

3.	Vlada Republike Slovenije ocenjuje, da trajne rešitve na področju pomoči invalidnim osebam in njihovim organizacijam ni mogoče iskati v nadaljnjem ohranjanju različnih carinskih oprostitev. Zato Vlada Republike Slovenije nalaga pristojnim ministrstvom, da s ciljem ohranjanja pravic invalidov in invalidskih organizacij pripravijo ustrezne pravne podlage za uveljavitev sistema direktnih pomoči invalidom, s čimer se nadomesti dosedanja oblika posrednih pomoči v obliki carinskih oprostitev, tako da se bodo le-te uveljavile z dnem vstopa v Evropsko unijo. Aktivnosti v zvezi z izvajanjem tega sklepa koordinira Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve.